Puola, luola ja suola
Lyhyesti
Vuorossa ovat Itävalta, Slovakia ja Puola. Matkan tarkka ajankohta: 24.6.-7.7.2015.
Artikkelihistoria
- 2021-12-17 Tarkistettu teksti ja lisätty kuvia.
- 2015-09-23 Teksti julkaistu.
- 2015-09-05 Teksti aloitettu.
Johdanto
Tietojeni mukaan Wienissä on vanhaa rahaa ja vuosisatojen viisautta. Slovakiassa on luolia. Puolan talouskasvu on ollut edellisen kolmen vuosikymmenen aikana Euroopan nopeinta (viite).
Vuokraamme auton. Raportissa on lapinlisä.
Matka
1. päivä: Flyygelikauppa (Keskiviikko, 24.6.2015)
Matka alkaa Barcelonasta, missä olemme asuneet puoli vuotta. Palaamme samalla takaisin Suomeen, joten rinkkamme ovat painavat.
Wienin lentokentällä on pommi tai ainakin pommiksi luokiteltu kassi. Annamme poliisien hoitaa tilanteen.
Hotellimme Wienissä sijaitsee lähellä Mariahilfer Straßea (viite). Naapurissa on Hemsteri. Punkkareita näkyy katukuvassa paljon, kuten Saksassakin.
Viemme tavarat huoneeseen ja lähdemme ottamaan ensikosketusta tähän kulttuurin ja taiteen suurkaupunkiin, jossa ovat asuneet Mozart (säveltäjä), Beethoven (säveltäjä), Strauss (säveltäjä), Haydn (säveltäjä), Popper (filosofi), Wittgenstein (filosofi) ja Freud (psykologi). Wienissä on flyygelikauppa.
Wienin luonnontieteellisessä museossa on kymmeniä tuhansia erilaisia mineraaleja, jalokiviä, metalleja, meteoriitteja ja kuun palasia (viite).
Tarkistamme parlamenttitalon, raatihuoneen, yliopiston sekä kansallisteatterin, jossa on kantaesitetty Mozartin oopperoita.
![](https://bank.lev7.org/48/img/x750/0624_08_itavallan_kansallisteatteri.jpg)
Itävallan kansallisteatteri (viite) (2015-06-24)
2. päivä: Sarvikuonon sarvi (Torstai, 25.6.2015)
Habsburgin suku on yksi maailmanhistorian vaikutusvaltaisimmista (viite). Huippukaudellaan suku hallitsee 40 % Euroopasta. Habsburgit nousevat Itävallan hallitsijoiksi vuonna 1282 ja keisarikunta on olemassa ensimmäiseen maailmansotaan asti.
![](https://bank.lev7.org/48/img/1200x/Habsburg_Map_1547.jpg)
Habsburgin hallitsemat alueet (1547) © Public Domain
Habsburgien historia on niin monipolvinen, että nostan siitä parrasvaloihin ainoastaan kaksi tapahtumaa, nimittäin Wienin piirityksen (1539) ja Wienin taistelun (1683), missä yhteen ottavat Euroopan mantereen itäisen puolen kaksi suurinta mahtia eli Habsburgit ja Ottomaanit. Molemmissa taisteluissa Habsburgit onnistuvat estämään Ottomaanien hyökkäyksen, joka yhtäältä kasvattaa Habsburgien vaikutusvaltaa Euroopassa ja toisaalta pysäyttää islamin leviämisen Länsi-Eurooppaan.
![](https://bank.lev7.org/48/img/1300x/Viena_1529.jpg)
Wienin piiritys (1639) (viite) © Public Domain
Wienissä on loputon määrä Habsburgien valtakauden reliikkejä. Me tarkistamme kolme palatsia, joista ensimmäinen on 1700-luvulla rakennettu Belvederen linna (viite).
Wienin taidehistoriallisessa museossa on egyptiläinen ja kreikkalaisroomalainen osasto sekä Habsburgien kokoelma (viite).
![](https://bank.lev7.org/48/img/x300/0625_12_ishtar_gate_of_babylon.jpg)
Ištarin portti (575 eaa.) (viite) (2015-06-25)
![](https://bank.lev7.org/48/img/x650/0625_27_tower_of_babel.jpg)
(1563) Baabelin torni (viite) (2015-06-25)
3. päivä: Puinen riemukaari (Perjantai, 26.6.2015)
Vuonna 1750 rakennettu Schönbrunnin linna on Habsburgien kesäpalatsi (viite).
![](https://bank.lev7.org/48/img/900x/vienna_1758.jpg)
Schönbrunnin linna (1758) © Public Domain
![](https://bank.lev7.org/48/img/x402/Schonbrunn_Salon_of_Franz_Karl_v2.jpg)
Schönbrunnin linna © Dennis Jarvis
![](https://bank.lev7.org/48/img/x402/Schonbrunn_Great_Gallery.jpg)
Schönbrunnin linna © Dennis Jarvis
4. päivä: Valtakunnanomena (Lauantai, 27.6.2015)
Tarkistamme Hofburgin linnan, jossa Hasburgin suku on asunut yli kuuden vuosisadan ajan (viite). Siellä sijaitsevat Itävallan kruununjalokivet, Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarillinen kruunu sekä valtakunnanomena.
![](https://bank.lev7.org/48/img/x390/Hofburg_1667.jpg)
Hofburgin linna (1667) © Public Domain
![](https://bank.lev7.org/48/img/x390/Hofburg_1835.jpg)
Hofburgin linna (1835) © Public Domain
![](https://bank.lev7.org/48/img/x368/Crown_Jewels_of_Austria.jpg)
Itävallan kruununjalokivet (viite). Valtakunnanomena. © Dennis Jarvis
![](https://bank.lev7.org/48/img/x368/Holy_Roman_Empire_Crown_Imperial_Treasury.jpg)
Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarillinen kruunu (viite) © Bede735c
![](https://bank.lev7.org/48/img/x368/Imperial_Orb_of_the_Holy_Roman_Empire.jpg)
Valtakunnanomena (viite) © Public Domain
![](https://bank.lev7.org/48/img/x469/Crown_of_Stephen_Bocskay.jpg)
Hofburgin linnassa sijaitsee myös Ottomaaneilta saatu kruunu (viite). © Public Domain
5. päivä: Bratislava (Sunnuntai, 28.6.2015)
Wienistä pääsee Bratislavaan Tonavaa pitkin, mutta me otamme junan.
426 000 asukkaan Bratislava on Slovakian pääkaupunki. Maa kuuluu aikanaan Tšekkoslovakiaan, joka jakautuu rauhanomaisesti kahtia vuonna 1993 Neuvostoliiton hajoamisen jälkihöyryissä. Meillä on varattuna kaksi päivää pääkaupunkiin ja kolme maaseudulle.
![](https://bank.lev7.org/48/img/x390/0628_04_bratislavan_radioasema.jpg)
Slovakian radioasema (viite) (2015-06-28)
6. päivä: Sininen kirkko (Maanantai, 29.6.2015)
Tänään emme tarkista linnaa, vaan kaksi linnaa.
![](https://bank.lev7.org/48/img/450x/0629_09_bratislavan_linna.jpg)
Bratislavan linna (viite) (2015-06-29)
![](https://bank.lev7.org/48/img/x403/bratislava_castle_c1800.jpg)
Bratislavan linna (c. 1800) © Public Domain
![](https://bank.lev7.org/48/img/x403/bratislava_castle_1741.jpg)
Bratislavan linna (1741) © Public Domain
![](https://bank.lev7.org/48/img/x448/bratislava_castle_1588.jpg)
Bratislavan linna (1588) © Public Domain
![](https://bank.lev7.org/48/img/x448/bratislava_castle_c1300.jpg)
Bratislavan linna (c. 1300) © Public Domain
Bratislavan linnaakin ovat Habsburgit asuttaneet.
![](https://bank.lev7.org/48/img/x390/Bratislava_-_Hrad_1.jpg)
Bratislavan linna © Pymouss
![](https://bank.lev7.org/48/img/x390/Grand_Staircase_Bratislava_Castle.jpg)
Bratislavan linna © Ingrid Krammer
Bratislavassa on myös sininen kirkko.
![](https://bank.lev7.org/48/img/x370/0629_03_sininen_kirkko.jpg)
Sininen kirkko (viite) (2015-06-29)
Olut maksaa Bratislavan pubeissa 1,5-2 euroa. Pääkaupungissa on pääkaupungin hinnat.
7. päivä: Spiš ja Levoča (Tiistai, 30.6.2015)
Otamme auton alle. Ensimmäisen päivän etappina on siirtyminen Slovakian läntiseltä puolelta itäiselle. Matkalla käymme katsomassa neljää maailmanperintökohdetta.
![](https://bank.lev7.org/48/img/1100x/0630_00_hronsekin_puukirkko.jpg)
Hronsekin puukirkko on rakennettu vuonna 1726 (maailmanperintökohde) (viite). (2015-06-30)
Navigaattori ohjaa Vlkolínecin kylään takakautta kivikkoista kärrypolkua ja väistämme näin kahden euron sisäänpääsymaksun. Ostamme kuitenkin jäätelöt saksaksi. Unski rulez.
![](https://bank.lev7.org/48/img/1300x/00_vlkolinec1.jpg)
Vlkolínec (maailmanperintökohde) (viite) (2015-06-30)
Spišin linna on rakennettu 1100-luvulla.
![](https://bank.lev7.org/48/img/1300x/00_spisin_linna.jpg)
Spišin linna (viite) (maailmanperintökohde) (2015-06-30)
Levoča (viite):
Levočasta ajamme kaksi tuntia Betliariin.
8. päivä: Kolme luolaa (Keskiviikko, 1.7.2015)
Krásnohorskán luolassa on maailman korkein tippukivipylväs (33 m). Yhteen suuntaan 450 metriä pitkä luolamatka sisältää tikkaita, vesialtaita ja tunneleita.
![](https://bank.lev7.org/48/img/x350/00_luolassa.jpg)
Krásnohorskán luola (viite) (2015-07-01)
Ochtinskán aragoniittiluola:
![](https://bank.lev7.org/48/img/x480/0701_02_ochtinskan_aragoniittiluola.jpg)
Ochtinskán aragoniittiluola (viite) (maailmanperintökohde) (2015-07-01)
![](https://bank.lev7.org/48/img/x480/Ochtina_Aragonite_Cave_44.jpg)
Ochtinskán aragoniittiluola © Jojo
Dobšinskán jääluolan kanssa tulee kiire. Lipunmyyjä kertoo, ettemme enää kerkeä päivän viimeiseen kierrokseen, sillä kävely mäen päällä olevalle sisäänkäynnille vie 15-20 minuuttia ja aikaa on jäljellä vain 10 minuuttia. On siis juostava tosissaan. Olemme perillä kaksi minuuttia etuajassa. Munski rulez.
![](https://bank.lev7.org/48/img/1100x/0701_03_dobsinskan_luola.jpg)
Dobšinskán jääluolan suuaukolle on tästä matkaa 800 metriä yläviistoon. Elinvoimainen hotelli (vasemmalla). (2015-07-01)
Dobšinskássa järjestetään vuosisadan alussa luistelunäytöksiä, kunnes strategia vaihtuu hauraan luolan suojeluksi. Luolan iäksi on arvioitu 250 000 vuotta.
![](https://bank.lev7.org/48/img/x420/Dobsinska_Ice_Cave_24.jpg)
Dobšinskán luola (viite) (maailmanperintökohde) © Dariusz Woźniak
![](https://bank.lev7.org/48/img/x420/postcard_1905.jpg)
Dobšinskán luola (1905) © Public Domain
Kävimme päivän aikana kolmessa erilaisessa luolassa: karsti-, aragoniitti- ja jääluolassa. Luolien suosiot vaihtelivat paljon. Kaksi luolista on pienten metsäteiden päässä syrjäisillä seuduilla ja yksi ison matkailukeskuksen kyljessä. Kukaan oppaista ei puhunut englantia. Saksaa, venäjää ja slovakiaa oli tarjolla. Slovakiassa on useita muitakin luolia näiden kolmen lisäksi (viite). Slovakia on luolien suurmaa.
Illalla ajamme seuraavaan majapaikkaamme Hrabušiceen. Olemme majatalon ainoat vieraat, joten eikun grilli kuumaksi ja cevapia tulille.
9. päivä: Paratiisipuisto (Torstai, 2.7.2015)
Tarkistamme Paratiisipuiston (viite).
Auton palautamme Popradin lentokentälle, jonka ovessa kerrotaan, että lentoja on viikossa kaksi. Avaimet pitää tiputtaa postilaatikkoon, jota emme löydä. Soitamme asiakaspalveluun – avaimet palautetaankin heittämällä ne seinän yli toimistoon. Ok. Prosessihan se tämäkin. Jostakin syystä vuokra-auton palauttaminen on aina hankalaa.
Kuuden kilometrin taksimatka hotelliimme maksaa 5 euroa. Poprad on edullinen kaupunki. Isot pitsapalat maksavat euron kappale, kahden hengen illallinen juomineen 15 euroa ja puolen litran olut maksaa pubissa 0,70 euroa.
Poprad huokuu neuvostohenkeä ja kaupungin muut turistit vaikuttavat olevan naapurimaiden Unkarin ja Puolan eläkeläisiä. Kaupunki on lähellä Tatravuoristoa ja arvatenkin Poprad on ainakin joskus ollut suosittu talvikohde. Rajan toisella puolella Puolassa on Zakopane, missä on järjestetty mäkihypyn maailmancup 44 kertaa (viite).
10. päivä: Rinkan piilotus (Perjantai, 3.7.2015)
Aamupalapöytä on runsas ja maalaismainen. En ollutkaan aiemmin maistanut friteerattua taikinaa ilman täytettä.
Linja-automatka Popradista Puolan puolelle kestää tunnin.
Päivän aikataulu on tiukka, koska Popradista Krakovaan siirtymisen lisäksi menemme vaeltamaan Tatravuorille (viite). Ohjelmassa on Tatravuoret päivässä.
Vaellusreittimme aloituspaikka sijaitsee linja-automatkan varrella (viite), mutta emme ole kantamassa 20 kilon rinkkoja vuorille. Voisimme viedä rinkat Zakopaneen, mutta se vaatisi kaksi tuntia. Vaelluksen aloituspaikassa ei ole tarjolla tavaransäilytystä – ja jos ollaan hetken aikaa rehellisiä, niin vaikka tavarasäilytys olisikin saatavilla, niin en silloinkaan jätä tavaroitani satunnaiseen majapaikkaan tai ravintolaan, maassa, jonka elintasolla työkoneeni on arvotavara.
Piilotamme rinkat metsään.
Lisäksi maksamme 30 euroa hevoskyydistä, joka vie meidät ensimmäisen 10 kilometrin nousun Morskie Oko -järvelle (viite). Säästämme näin jälleen tunnin ja pääsemme nopeasti korkealle Tatravuoristoon.
Pimeän saapuessa kiiruhdamme takaisin alkupisteeseen, jonne olemme rinkkamme jättäneet. Olemme sykkineet nyt neljä päivää ilman kunnon lepoa. Rinkat ovat tallessa ja saamme taksin nopeasti Zakopaneen. Viidentoista minuutin päästä linja-auto lähtee kohti Krakovaa. On aika loikoilun.
11. päivä: 3,3 litran olut (Lauantai, 4.7.2015)
Päivän sääennuste kertoo lämpötilan nousevan yli 30 asteen. Lähdemme tarkistamaan Krakovan keskustan eli Puolan vanhan pääkaupungin (1038–1596) (viite), jota ei pommitettu maan tasalle toisessa maailmansodassa.
![](https://bank.lev7.org/48/img/900x/krakova_c1650.jpg)
Krakova (c. 1650) © Public Domain
Matkan viimeisen linnan kunnian saa Wawelin linna (viite), missä sijaitsee Puolan kruununjalokivet.
![](https://bank.lev7.org/48/img/x339/Wawel_castle.jpg)
Wawelin linna © FotoCavallo
![](https://bank.lev7.org/48/img/x382/Crown_jewels_Poland_2.jpg)
Puolan kruununjalokivet (viite). Valtakunnanomena. © Gryffindor
![](https://bank.lev7.org/48/img/x382/Senators_Hall_Wawel_Castle.jpg)
Senaattorin sali © Ken Eckert
12. päivä: Suolakaivos (Sunnuntai, 5.7.2015)
Lämpötila kohoaa päivällä 35,5 asteeseen. Me suuntaamme onneksi maan alle, nimittäin Wieliczkan suolakaivokseen (viite). Syvimmillään 327 metrissä oleva kaivos on ollut toiminnassa 1300-luvulta asti. Kaivoksen sisällä on kivestä louhittuja kappeleita ja veistoksia.
13. päivä: Zyklon B (Maanantai, 6.7.2015)
Pakettiautomatka Krakovasta Auschwitzin keskitysleirille kestää kaksi tuntia ja maksaa kolme euroa per henkilö. Kyyti on nopein ja halvin, mutta varmasti myös tukalin. Täyteen ammutussa autossa ei ole ilmastointia, kun lämpötila on edelleen yli 30 astetta. Aitoa menoa.
Auschwitz-Birkenau lienee maailman kuuluisin keskitysleiri (viite). Siellä kuoli yli miljoona ihmistä. Opaskierroksella esitellään majoitustiloja, kaasukammioita, teloituspaikkoja sekä rangaistus- eli kidutushuoneita, missä vankeja altistettiin kylmälle, kuumalle, pimeälle, nälälle ja päivien seisomiselle.
Suola
Loppusanat
Itä-Eurooppa on nyt nähty. Kaiken kaikkiaan olen tarkistanut, nyt kun asiasta puhutaan, entisistä sosialistimaista Puolan, Tsekkoslovakian, Unkarin, Itä-Saksan, Jugoslavian sekä Neuvostoliiton (Viipurin).
![](https://bank.lev7.org/48/img/700x/Eastern_block_flags_v2.png)
Tarkistamani (entiset eurooppalaiset) sosialistimaat © Crossswords / Kuvaa on muokattu.
(LISÄYS 2023-08-30: Latvia ja Liettua uusina. Idästä Kiina ja Vietnam.)
Kävimme neljässä luolassa (Krásnohorská, Ochtinská, Dobšinská, Wieliczka), kahdeksassa linnassa (Belvedere, Schönbrunn, Hofburg, Slovakian presidentinlinna, Bratislavan linna, Devín, Spiš, Wawel) ja kymmenessä maailmanperintökohteessa.
Edullisin pubista ostettu olut löytyi Popradista: puoli litraa 0,70 euroa. Tätä halvempaa ulko-olutta en Euroopassa ole juonut.
Vaan miltä Puolan talouskasvu näyttää? Ainakin Krakovassa on oltu 24 vuotta tyytyväisiä raitiovaunuihin, jotka Suomen väreissä kulkevat.
![](https://bank.lev7.org/48/img/x400/Krakow_May_1991.jpg)
Raitiovaunu Krakovassa (1991) © O